KURZUS: Gazdaságtan LGS_LO01_1

MODUL: Gazdaságtan

Bevezetés a termelésgazdaságtanba

| Tanulási útmutató: Ez a lecke ismét visszatér a gazdaságtan területére: a költségszámítás módszereivel, költség-eredmény elemzéssel, költségszámítással - kalkulációval, a készletezés költségvonzatával ismerkedhetnek meg a felkészülés során. A téma jellegéből eredően talán konkrétabbnak mondható; minden esetre a vállalati gazdálkodásban nagyon fontos, naponta elhangzó fogalmakat, eljárásokat, elemzési módszereket tárgyal. Ha a címek alapján úgy is tűnik, itt ismert dologról lesz szó, ne becsüljék alá a lecke ismeretanyagát, az ilyen érzés ellenére ez az anyag koncentrált tanulást igényel.
Tevékenységek: A lecke három részre bontható 3/A) Olvassa el a jegyzet 4.1 fejezetét (237-250 old.). Értse meg a megjelenő fogalmakat, tudja azokat értelmezni, magyarázni, alkalmazni a gyakorlati élet eseteinél.
Követelmények:
Fogalmak ismerete, azok megfogalmazása, vagy tesztkérdéseknél az igaz, ill. hamis állítások kiválasztása. Tudja értelmezni a fogalmakat pl. saját munkahelyén, ill. más ismert vállalkozásoknál.

| Önellenőrző kérdések:
1.) Határozza meg az AUDI győri motorgyáránál a bemenő erőforrásokat, komponenseket, transzformációt és a terméket!
2.) Határozza meg egy szolárium erőforrásait, komponenseit, transzformációját, ill. szolgáltatását Gaither definíciója alapján.
3.) Írjon az egyetemre vonatkozó "termelt mennyiséget kifejező mutatókat".
4.) Hogyan értelmezhetők a készletek az egyetemen? Milyen "készletek alakulását kifejező mutatókat" tudna elképzelni?
Válassza ki a helyes állításokat:
5.)
| az egyedi gyártásnál T / P ≥ 1
| a tömeggyártásnál T több / P ≥ 1
| kis- és középsorozat gyártásnál T / P = 1
| nagysorozatgyártásnál T / P > 1
6.)
| a nagysorozatgyártásnál van legalább egy erőforrás, amit a termék mindig lefoglal
| a nagysorozatgyártásnál az erőforrások többségénél van szabad értékesíthető kapacitás
| a kis- és középsorozat-gyártásnál a termék mindig jelen van a rendszerben
| az egyedi gyártásnál a termék mindig jelen van a rendszerben
7.)
| a tömeggyártásnál a gépek funkciók szerint vannak csoportosítva
| a sorozatgyártásnál magasabb a fix költség, alacsonyabb a változó költség
| az egyedi gyártásnál nagyon magas a fix költség és alacsony a változó költség
| a sorozatgyártásnál a gépek a termék gyártási műveletei szerint vannak csoportosítva
8.) A gyártás tömegszerűségének növekedésével hogyan függ össze a termelési rendszer rugalmassága, ill. a piaci igénytől való függés?

| 3/B) Olvassa el a jegyzet 4.2-4.6 fejezeteit (251-305 old.). A költségszámítási rendszerek fejlődésének áttekintése után ismerkedjen meg a tradicionális önköltség-számítással, értse meg a pótlékoló kalkuláció lényegét. A tananyag nagyon fontos része a költség - volumen - eredmény elemzés és a tevékenység alapú termékkalkuláció, ezért kezelje megfelelő súllyal ezt a tananyagrészt.
Követelmények:
Fogalmak pontos ismerete, pótlékoló kalkuláció példaszerű alkalmazása, az árbevétel - költség - eredmény elemzés alkalmazása egyszerűbb példákon, ABC számítás megértése, alkalmazása egyszerűbb példán

| Önellenőrző kérdések, feladatok:
1.) Egy vállalat 3 terméket gyárt (A, B, C) három üzemben (daraboló, szerelő, felületkezelő). A termékből az adott hónapban gyártott mennyiségek: A: 1000 db B: 800 db C: 1000 db A felmerült általános költségek az adott hónapban: Daraboló üzem: 440 eFt/hó Szerelő üzem: 380 eFt/hó Felületkezelő üzem: 480 eFt/hó Vállalati általános költség: 560 eFt/hó Az üzemi általános költségeket a közvetlen bér alapján, a vállalati általános költséget a termékek szűkített önköltsége alapján osztjuk szét.
A közvetlen bérköltségek az egyes üzemekben az adott hónapban (eFt/hó):
| Daraboló | Szerelő | Felületkezelő | Összesen
A | 30 | 40 | 20 | 90
B | 30 | 20 | 10 | 60
C | 40 | 20 | 30 | 90
Összesen | 100 | 80 | 60 | 240
Közvetlen költségek (eFt/hó):
| A | B | C
Közvetlen anyagköltség | 150 | 120 | 160
Közvetlen bérköltség | 30 | 30 | 40
Gyártási külön költség | 20 | 10 | 10
Értékesítési külön költség | 5 | 10 | 5
További információk: TB + Egészségbiztosítási járulék: 30% Bérpótlékok: 15%
Mennyi a teljes önköltség a háromféle terméknél?
| KtA = 909 Ft/db
| KtA = 712 Ft/db
| KtB = 782 Ft/db
| KtB = 696Ft/db
| KtC = 972 Ft/db
| KtC = 1051 Ft/db
2.) Egy vállalat 2013. évi árbevétele 810 mFt volt, összes költsége 740 mFt. A vállalati szintű költségváltozási tényező 0,7.
a) A vállalat 2014-ben 5%-os béremelést tervez, ez a proporcionális költségeket 3%-kal, a fixköltséget 15 mFt-tal növeli meg. Hány százalékos áremeléssel növelhető a nyereség 5%-kal?
| 4,2%-os áremeléssel
| 6,1%-os áremeléssel
b) Hány százalékos volumennöveléssel lehet - áremelés nélkül - ugyanezt a nyereségnövekedést elérni a béremelés után?
| 12,31%-os volumennöveléssel
| 9,66%-os volumennöveléssel
3.) Egy vállalatnál a tervezett és tényleges termelés, anyagfelhasználás és anyagköltség adatok az alábbiak:
| Tervezett | Tényleges | Eltérés
Termelés | 5000 db/év | 5500 db/év | 500 db/év
Fajlagos anyagfelhasználás | 0,75 kg/db | 0,80 kg/db | 0,05 kg/db
Fajlagos anyagköltség | 1200 Ft/kg | 1050 Ft/kg | -150 Ft/kg
Összes anyagköltség | 4,5 mFt | 4,62 mFt | 120 eFt
a) Mennyi a fajlagos anyagköltség csökkenésből eredő költségváltozás?
| 562,5 eFt
| -660 eFt
| -600 eFt
b) Mennyi a változó gyártási volumenből adódó költségváltozás?
| 480 eFt
| 450 eFt
| 393,75 eFt
c) Mennyi a fajlagos anyagfelhasználás változásából adódó költségváltozás?
| 300 eFt
| 330 eFt
| 288,75 eFt
4.) Mit jelent a közvetlen bérköltségek változásának elemzésénél az intenzitási eltérés? Hogyan számítható?
5.) Mi a lényege, előnye és hátránya az ABC rendszerű költségszámításnak?
6.) Milyen tényezők befolyásolják az ABC rendszerű költségszámítás bevezethetőségét?

| 3/C) Olvassa el a jegyzet 4.7-4.8 fejezeteit (305-322 old.). A fejezet rövid betekintést ad a vállalati készletgazdálkodási folyamatokba, megismerteti a kapcsolódó fogalmakat, a modellszerű készletgazdálkodási mechanizmusokat, a felmerülő költségeket, ill. a készletoptimalizálás egyszerűbb eseteit.
Követelmények:
Fogalmak pontos ismerete, készletgazdálkodási mechanizmusok pontos ábrázolása, a készletoptimalizálás matematikai alapjainak megértése, alkalmazása.

| Önellenőrző kérdések, feladatok:
1.) A folyamatos készletvizsgálat rendszerénél
| állandó, azonos mennyiségű a Q készletet feltöltő, rendelési tétel nagysága
| a maximális készletszint állandó
| a készletek minimális szintje állandó
| van egy u.n. "jelző készletszint", amit ha elér a készlet csökkenése, akkor adják fel az állandó nagyságú utánrendelést.
2.) A periodikus készletvizsgálat rendszerénél
| a maximális készletszint állandó
| a minimális készletszint állandó
| a megrendelt Q készletfeltöltő mennyiség állandó
| a készletutánpótlás rendelési időköze állandó
3.) A készlettartási költség
| nő az átlagkészlet szintjének emelkedésével
| elemei közé tartoznak a technikai-, fizikai-, időbeli avulásra visszavezethető költségek
| elemei közé tartoznak a raktározási költségek
4.) Egyszerű EOQ modell esetében az optimális rendelési tételnagyság
| a rendelési költség növekedése esetén nő
| az egységnyi mennyiség beszerzési árának növekedése esetén nő
| a teljes időszakra (év, hónap) vonatkozó igény növekedése esetén nő
5.) Mi a logikája az "optimális rendelésitétel-nagyság termelési - beszállítási ráta" készletezési eljárás esetén az optimalizálásnak?
6.) Miért lehet a különböző készletezési eljárásoknál, mechanizmusoknál optimális esetet keresni? Magyarázza költségekkel?